Теоретико-методологічні підходи до дослідження рецепції історичних та міфологічних структур у сучасній популярній культурі на прикладі відеоігрової індустрії - Пількевич, Андрій Леонідович (Київський національний університет імені Тараса Шевченка, 2025)
У статті досліджено феномен рецепції історичних і міфологічних образів у сучасній популярній культурі, зокрема у сфері відеоігор. Автором аргументовано, що відеоігри на сучасному етапі розвитку цифрових технологій набули статусу важливого культурного агента, здатного суттєво впливати на формування колективної пам’яті, культурної ідентичності та ідеологічних орієнтирів окремих груп суспільства. Встановлено, що інтерактивний та імерсивний характер відеоігор здатен видозмінювати механізми сприйняття та інтерналізації історичних наративів і міфологічних архетипів. Розглянуто низку методологічних підходів, релевантних для аналізу цього явища: порівняльно-історичний метод, рецептивний аналіз, семіотичний аналіз, інтертекстуальний підхід, дискурс-аналіз та феноменологічний підхід. Кожен із зазначених методів охарактеризовано, наведено приклади застосування у сфері відеоігор, визначено їхні потенційні можливості щодо розкриття механізмів конструювання, адаптації та трансформації історико-міфологічного контенту у сучасній цифровій культурі. Відеоігрову індустрію автор бачить як складний культурологічний феномен, що має значний впливу на процеси соціокультурної ідентифікації, адаптації та трансформації історичних і міфологічних образів у контексті сучасної популярної культури. Актуальність наукового вивчення рецепції історико-міфологічних запозичень у відеоіграх обумовлена комплексом соціокультурних та комунікаційних факторів. Насамперед інтерактивність та імерсивність ігор породжують нові, принципово відмінні від традиційних цифрових продуктів, способи засвоєння та інтерналізації історичних знань і міфологічних архетипів. Масове залучення історичних сюжетів та міфологічних образів у контекст відеоігор створює умови для сталих трансформацій, переосмислень та реконструкцій культурних кодів минулого, що вимагає глибокого семіотичного, інтертекстуального та культурно-антропологічного аналізу. У підсумку зроблено висновок про необхідність комплексного міждисциплінарного підходу до дослідження рецепції історичних і міфологічних образів у відеоіграх, що дозволяє глибше зрозуміти процеси трансформації сучасної історико-культурної пам’яті, ідентичності та соціальних цінностей у контексті цифрової глобалізації.

The article examines the phenomenon of reception of historical and mythological images within contemporary popular culture, particularly within the sphere of video games. The author argues that, at the current stage of digital technology development, video games have acquired the status of significant cultural agents capable of substantially influencing the formation of collective memory, cultural identity, and ideological orientations of various social groups. A number of methodological approaches relevant to the analysis of this phenomenon have been reviewed, including comparative-historical analysis, reception theory, semiotic analysis, intertextual approach, discourse analysis, and phenomenological approach. Each method has been thoroughly characterized, illustrated with examples from the field of video games, and evaluated for its analytical potential in revealing mechanisms of adaptation and transformation of historical and mythological content within contemporary digital culture. The author perceives the video game industry as a complex cultural phenomenon significantly influencing processes of socio-cultural identification. The study argues that the interactive and immersive nature of video games fundamentally alters the mechanisms by which historical narratives and mythological archetypes are perceived and internalized, differentiating these digital experiences from traditional media products. Consequently, historical and mythological plots incorporated into video games undergo profound semantic transformations, reinterpretations, and reconstructions, necessitating deep semiotic, intertextual, and cultural-anthropological analysis. Ultimately, the article concludes that a comprehensive interdisciplinary approach is essential for understanding how historical and mythological content is transformed within contemporary digital culture, particularly given the ongoing processes of digital globalization.
Theoretical and Methodological Approaches to the Study of Reception of Historical and Mythological Structures in Contemporary Popular Culture: the Case of the Video Game Industry
Keywords: США; Велика Британія; популярна культура; історико-культурна рецепція; відеоігри; методологія дослідження; U.S.; Great Britain; popular culture; historical and cultural reception; video games; research methodology