Емерджентність нової естетики: розвиток сучасної популярної культури США у дзеркалі технонаративів доби штучного інтелекту - Пількевич, Андрій Леонідович (Київський національний університет імені Тараса Шевченка, 2025)
Сучасна популярна культура Сполучених Штатів перебуває на критичному етапі трансформації, зумовленому експоненційним розвитком штучного інтелекту (ШІ). Досліджено, як ШІ продукує бінарний вплив, одночасно будучи потужним інструментом для творчості та підвищення ефективності, але й створюючи фундаментальні виклики в питаннях авторства, оригінальності та працевлаштування. Основний фокус дослідження зосереджений на трансформаціях у ключових секторах креативних індустрій. Автор аналізує, як технології ШІ переосмислюють виробничі процеси, моделі споживання та суспільне сприйняття культурного контенту. Окремо розглядаються правові та соціальні наслідки цих змін, включаючи питання авторського права, алгоритмічних упереджень та економічної нестабільності. В результаті дослідження встановлено, що генеративний ШІ стрімко інтегрується в креативні індустрії, суттєво розширюючи можливості створення контенту: від автоматизованого генерування музичних творів і візуальних ефектів до появи цифрових акторів у кіно. Алгоритми персоналізації на платформах соціальних медіа та стримінгових сервісах наразі визначають споживання інформації масовою аудиторією, формуючи індивідуалізований культурний досвід та нові маркетингові парадигми на кшталт віртуальних інфлюенсерів. З’ясовано, що впровадження ШІ має контроверсійний ефект: з одного боку, воно підвищує ефективність продукування контенту і стимулює інновації у популярній культурі, з іншого – породжує низку викликів. Серед виявлених негативних наслідків – розмивання меж авторства й автентичності творчого продукту та ризики витіснення митців алгоритмічними системами, неврегульованість питань інтелектуальної власності, наприклад спірний правовий статус творів, згенерованих ШІ, а також етичні дилеми, пов’язані з використанням цифрових образів реальних людей без належної згоди. Показово, що ці проблеми вже спричинили суспільно-культурну реакцію: зокрема, професійні спільноти США вимагають впровадження правил використання ШІ у творчих сферах. У статті акцентується на необхідності вироблення етико-правових рамок та нових бізнес-моделей, які б забезпечили збалансовану взаємодію між технологіями ШІ та людською творчістю, захищаючи права митців і культурну цінність їхнього доробку. Наукова новизна дослідження полягає у комплексному осмисленні впливу генеративного ШІ на різні виміри популярної культури. Здійснено узагальнений аналіз найновіших проявів інтеграції ШІ та окреслено можливі сценарії подальшого розвитку популярної культури США в умовах синергії технологій і творчості. Висновки свідчать, що майбутнє креативних індустрій, ймовірно, буде визначатися синергією між людиною та ШІ, що вимагає розробки збалансованих етичних і правових рамок.

Contemporary popular culture in the United States is at a critical juncture of transformation driven by the exponential development of artificial intelligence (AI). This study examines AI’s binary impact: it simultaneously serves as a powerful instrument for creativity and efficiency gains while generating fundamental challenges regarding authorship, originality, and employment. The primary focus is on transformations across key sectors of the creative industries. The analysis explores how AI technologies reconceptualize production processes, consumption models, and the public reception of cultural content. The legal and social implications of these changes are addressed separately, including issues of copyright, algorithmic bias, and economic instability. The findings indicate that generative AI is rapidly integrating into the creative industries, significantly expanding content-creation capabilities – from automated generation of musical works and visual effects to the emergence of digital actors in cinema. Personalization algorithms on social-media and streaming platforms now shape mass-audience information consumption, constructing individualized cultural experiences and new marketing paradigms such as virtual influencers. The implementation of AI has a controversial effect: on the one hand, it increases the efficiency of content production and stimulates innovation in popular culture; on the other, it gives rise to multiple challenges. Identified negative consequences include the blurring of boundaries of authorship and the authenticity of creative products, risks of displacing artists with algorithmic systems, unresolved questions of intellectual property (e.g., the contested legal status of AI-generated works), and ethical dilemmas associated with using digital likenesses of real individuals without proper consent. Notably, these problems have already elicited a socio-cultural response: professional communities in the United States are calling for rules governing AI use in creative domains. The article underscores the need to develop ethical-legal frameworks and new business models that ensure a balanced interaction between AI technologies and human creativity, safeguarding artists’ rights and the cultural value of their output. The scholarly contribution lies in a comprehensive conceptualization of generative AI’s impact across multiple dimensions of popular culture. The study synthesizes the latest manifestations of AI integration and outlines possible scenarios for the further development of U.S. popular culture under conditions of human–AI synergy. The conclusions suggest that the future of the creative industries will likely be defined by such synergy, necessitating the design of balanced ethical and legal frameworks.
Emergence of a New Aesthetics: The Development of Contemporary Popular Culture in the United States in the Mirror of the Techno-Narratives of the Age of Artificial Intelligence
Keywords: штучний інтелект; популярна культура; США; генеративний ШІ; алгоритми персоналізації; цифрові актори; авторське право; етика; креативна економіка; artificial intelligence; popular culture; United States; generative AI; personalization algorithms; digital actors; copyright; ethics; creative economy