Кар’єрні орієнтації іноземних студентів в умовах трансформації ринку праці - Ден Сюйтун (Deng, Xutong) (Київський національний університет імені Тараса Шевченка, 2026)
Ден Сюйтун Кар’єрні орієнтації іноземних студентів в умовах трансформації ринку праці. – Кваліфікаційна наукова праця на правах рукопису. У дисертаційному дослідженні здійснено теоретичне узагальнення та обґрунтовано вирішення наукової проблеми кар’єрних орієнтацій як важливої складової соціального становлення особистості. Особливу увагу приділено ролі соціальної роботи як чинника підтримки процесу професійного самовизначення молоді, зокрема в умовах соціальної вразливості, кризових обставин або обмежених ресурсів. Запропоновано науково обґрунтовану модель формування кар’єрних орієнтацій, що інтегрує індивідуально-психологічний, соціально- педагогічний, контекстуальний та травмо-інформований підходи до підтримки особистості у її професійному та життєвому виборі. У вступі обґрунтовано актуальність проблеми дослідження; визначено об’єкт, предмет, методологічні засади, мету та завдання дослідження; відзначено наукову новизну, практичну значущість дослідження, наведено дані щодо апробації отриманих результатів, а також описано структуру дисертації, виходячи з послідовності розв’язання поставлених завдань. У першому розділі «Теоретико-методологічні засади вивчення кар’єрних орієнтацій молоді в контексті змін на ринку праці» розглядаються теоретичні підходи до розуміння поняття «кар’єрні орієнтації», їх структура, функції та вплив на соціальне становлення особистості; аналізуються ключові фактори, що зумовлюють трансформацію професійних установок молоді в умовах сучасного ринку праці, включаючи глобалізаційні процеси, цифровізацію, нестабільність зайнятості та соціально-економічні виклики. Особлива увага приділяється ролі соціальних інститутів - освіти, сім’ї, а також життєвого досвіду у формуванні кар’єрних орієнтацій. Обґрунтовується необхідність міждисциплінарного підходу до дослідження цієї проблематики (з позицій філософії, соціології, психології, педагогіки), вказується на багатомірність досліджуваного явища та специфіку сучасних досліджень кар’єрних орієнтацій у соціальній роботі. Огляд наукових досліджень показує, що часто предметом дослідження є кар’єра, як соціально-психологічне явище, що відображає динаміку професійного розвитку особистості, її прагнення до самореалізації, досягнення соціального статусу, економічної стабільності та соціального визнання. Кар’єра розглядається не лише як послідовність професійних ролей або етапів зайнятості, а як багатовимірний процес, який включає мотиваційні, ціннісні, культурні, гендерні та контекстуальні аспекти. У сучасних підходах акцент зміщується з лінійної моделі кар’єрного зростання на гнучкі, індивідуалізовані траєкторії, що особливо актуально в умовах нестабільного ринку праці. Теоретичний аналіз поняття «кар’єрні орієнтації іноземних студентів» показує, що це поняття відображає систему індивідуальних цінностей, мотивів, очікувань і уявлень щодо професійного майбутнього, яка формується під впливом як особистісних чинників (інтереси, здібності, рівень адаптації), так і соціокультурного контексту країни перебування. Кар’єрні орієнтації іноземних студентів значною мірою залежать від особливостей інтеграції в нове освітнє середовище, рівня міжкультурної комунікації, доступу до ринку праці, міграційного статусу, а також від підтримки з боку освітніх і соціальних інституцій. Проаналізовано сучасні тенденції розвитку ринку праці, які зазнали суттєвих змін під впливом російсько-української війни. Визначено трансформацію структури зайнятості, зростання ролі соціально-орієнтованих професій (у тому числі фахівців соціальної сфери), а також посилення потреби у спеціалістах, залучених до процесів відновлення критичної інфраструктури та реабілітації населення. Акцентовано увагу на значенні людського капіталу як ключового ресурсу повоєнної відбудови держави. Обґрунтовано необхідність розроблення стратегій збереження, відновлення та розвитку трудового потенціалу, формування гнучких моделей зайнятості й професійної перекваліфікації в умовах післявоєнного відновлення. Визначено, що у процесі соціального та професійного становлення важливу роль відіграє наявність інституційної підтримки - зокрема, соціальної роботи, як інструменту адаптації, профорієнтації та розвитку кар’єрного потенціалу іноземних здобувачів освіти. Огляд досліджень показує, що з початком повномасштабної війни в Україні іноземні студенти зазнали суттєвих труднощів, пов’язаних із порушенням освітнього процесу, вимушеною евакуацією, втратою соціальних зв’язків, підвищеним рівнем тривожності та невизначеністю щодо подальших академічних і кар’єрних перспектив. Серед ключових викликів також відзначаються проблеми правового статусу, обмежений доступ до освітніх і соціальних послуг, мовні та культурні бар’єри, а також зниження мотивації до продовження навчання в країні, що перебуває у стані війни. Ці обставини значно вплинули на трансформацію кар’єрних орієнтацій іноземних студентів, зумовивши переоцінку життєвих цілей, зміну пріоритетів і пошук альтернативних можливостей для самореалізації в інших країнах або сферах діяльності. Натомість, виявлено, що сучасне студентство характеризується високим рівнем домагань, соціальною активністю, прагматичними установками на успішну побудову кар’єри, здатністю до подолання труднощів у досягненні освітніх цілей. Запропоновано теоретичну модель кар’єрних орієнтацій іноземних студентів, як динамічну систему ціннісно-смислових утворень, які відображають ставлення особистості до себе як суб’єкта професійної діяльності, здатного до самореалізації, планування та прийняття рішень у контексті професійного майбутнього. Ці утворення формуються під впливом соціально-економічних (стан ринку праці, доступ до ресурсів, умови працевлаштування) та соціально- демографічних факторів (вік, стать, національність, рівень інтеграції, культурні особливості, соціальний статус). Кар’єрні орієнтації є не лише продуктом індивідуального розвитку, а й результатом взаємодії особистості з освітнім середовищем, соціальними інституціями та глобальними викликами, такими як війна, міграція, цифровізація або нестабільність соціально-економічної ситуації. У випадку іноземних студентів особливої актуальності набувають аспекти адаптації до нової культурної та професійної реальності, а також доступ до якісної інформаційно-консультативної підтримки в освітньому й соціальному середовищі приймаючої країни. На основі теоретичної моделі було побудовано емпіричну модель дослідження кар’єрних орієнтацій іноземних студентів в освітньому середовищі університету та розроблено дизайн дослідження. У другому розділі «Емпіричне дослідження кар’єрних орієнтацій іноземних студентів» представлено опис етапів та методичних засад емпіричного дослідження кар’єрних орієнтацій іноземних студентів. Подано опис програми дослідження та обґрунтування підбору інструментів для дослідження особливостей кар’єрних орієнтацій іноземних студентів, серед яких: напівструктуроване інтерв’ю, психодіагностична методика «Якорі кар’єри» Е.Шейна, шкала «Соціальна самоефективність» розробленого авторського опитувальника «Індекс психосоціального благополуччя іноземного студента в освітньому середовищі», який пройшов процедуру валідизації. Дослідження проводилось на вибірці іноземних і українських студентів, що дозволило здійснити порівняльний аналіз особливостей формування кар’єрних орієнтацій у представників різних соціокультурних середовищ. Такий підхід дав змогу виявити як спільні тенденції (орієнтація на самореалізацію, значущість ментального здоров’я, прагнення до професійної мобільності), так і відмінності, зумовлені культурними установками, очікуваннями щодо ринку праці, рівнем адаптації, а також соціальними та економічними обставинами перебування в Україні. Дослідження ґрунтується на основних цінностях та етичних принципах соціальної роботи, якими є: повага, такт, визнання гідності та приватності людини, конфіденційність та належна інформованість про хід і результати дослідження. Було виявлено, що іноземні студенти виявляють усвідомлене і реалістичне ставлення до ринку праці, характеризуючи його як «середовище високої конкуренції», «простір швидких трансформацій» і «непередбачуваних професійних змін». Серед основних труднощів, які студенти прогнозують у процесі працевлаштування, найчастіше називаються: невідповідність здобутих компетентностей вимогам роботодавця, мовний бар’єр, легалізація перебування, складність професійної інтеграції в локальний ринок праці. Іноземні студенти демонструють високу адаптивність, орієнтацію на набуття гнучких навичок (soft skills), пошук альтернативних професійних шляхів, включаючи дистанційну зайнятість, самозайнятість або міжнародну мобільність. Здобуття вищої освіти в українських закладах вищої освіти асоціюється не лише з академічною підготовкою, але й з формуванням міжкультурної компетентності, здатності до комунікації в полікультурному середовищі, а також з володінням кількома мовами (англійською, українською), що розширює горизонти професійної мобільності. Освітній досвід, отриманий в Україні, розглядається багатьма іноземними здобувачами освіти як цінний капітал для подальшої професійної реалізації, як у країнах походження, так і в міжнародному контексті. Зокрема, студенти із КНР здебільшого демонструють прагматичний підхід до побудови власної кар’єрної траєкторії, керуючись чіткими уявленнями про вимоги сучасного ринку праці. Вони характеризуються високою мотивацією до професійного розвитку, готовністю до конкуренції, постійного самовдосконалення та розширення власних компетентностей, зокрема у сфері цифрових технологій, інформаційної грамотності та мовної підготовки. Важливим аспектом кар’єрного самовизначення у іноземних студентів є досягнення балансу між кар’єрними можливостями, фінансовою стабільністю та психологічним комфортом у робочому середовищі. Особливе місце у системі цінностей посідає усвідомлення ролі ментального здоров’я як необхідної умови ефективної професійної діяльності та успішного просування кар’єрними сходами. Серед якостей, які детермінують процес ефективного розвитку кар’єрних орієнтацій іноземні студенти виділяють: цілеспрямованість, рішучість, стресостійкість, відповідальність, комунікабельність, здатність до партнерської взаємодії та роботи в команді, ініціативність, наполегливість, а також висока внутрішня мотивація, що проявляється у «любові до своєї справи». Емпірично виявлені особливості кар’єрних орієнтацій іноземних студентів дозволили глибше зрозуміти мотиваційні установки, професійні очікування та адаптаційні стратегії в умовах навчання за кордоном. Це, у свою чергу, створює підґрунтя для розробки цілеспрямованих програм підтримки, які враховують соціокультурні відмінності, сприяють ефективній професійній орієнтації, розвитку кар’єрного потенціалу та інтеграції іноземних здобувачів освіти в академічне й професійне середовище країни перебування. Здобуті результати можуть бути використані у практиці соціальної роботи, університетського кар’єрного консультування, профорієнтаційної діяльності, а також при формуванні інституційної політики щодо супроводу іноземних студентів. У третьому розділі «Розробка моделі кар’єрного супроводу іноземних студентів в освітньому середовищі університету» було проаналізовано та узагальнено форми та методи кар’єрного супроводу іноземних студентів в освітньому середовищі університету. Було виявлено, що сучасні Центри кар’єри в університетах, є достатньо поширеною і актуалізованою практикою підтримки кар’єрного розвитку студентів, водночас, нагальною потребою є розвиток цифрових інструментів Центрів кар’єри, посилення їхньої інтеграції в освітній процес, розширення партнерських зв’язків та уніфікації стандартів надання кар’єрних послуг у закладах вищої освіти України. Розробка та апробація програми структурованої підтримки кар’єрних орієнтацій іноземних студентів підтвердила її ефективність як засобу підвищення рівня професійної самосвідомості, мотиваційної готовності до працевлаштування та адаптації до особливостей українського ринку праці. Програма може бути запропонована як практичний інструмент підтримки іноземних здобувачів освіти у процесі формування усвідомленої, гнучкої та реалістичної кар’єрної траєкторії, з урахуванням міжкультурного контексту й особистісних потреб. Подальші кроки досягнення сталого ефекту мають бути зосереджені на інституціалізації подібних заходів у межах діяльності університетських центрів розвитку кар’єри, служб підтримки студентів або підрозділів соціально- психологічного супроводу. Це сприятиме не лише професійній інтеграції іноземних студентів, але й розвитку міжнародного освітнього середовища, підвищенню іміджу українських університетів та зростанню їхньої конкурентоспроможності у глобальному освітньому просторі. Розроблена теоретико-динамічна модель розвитку професійних орієнтацій іноземного студента в університетському середовищі відображає процесуальний характер розвитку професійних орієнтацій в контексті професійної соціалізації. Модель складається із 4 структурних елементів, які репрезентують складові процесу формування кар’єрних орієнтацій: вхідні параметри (визначають початкову позицію іноземного студента у процесі формування його кар’єрної орієнтації); підходи (визначають методологічні засади розвитку здійснення соціальних інтервенцій в середовищі університетської освіти), механізми (системно організовані процеси, інструменти й умови, що забезпечують цілеспрямоване формування кар’єрної суб’єктності, активності та усвідомленого професійного вибору іноземного студента), результати (репрезентують індикатори ефективності формування кар’єрних орієнтацій, які фіксують якісні зміни в особистісній та професійній сфері іноземного студента). Реалізація цієї моделі може сприяти ефективному формуванню кар’єрної ідентичності іноземних студентів, їх успішній інтеграції у локальний ринок праці та забезпеченню соціально-професійної мобільності у глобалізованому світі. Вона акцентує важливість активної ролі університету як посередника між студентом і роботодавцем, а також простору для професійного самовизначення та розвитку особистісного потенціалу.

Xutong DENG Career Orientations of Foreign Students in the Conditions of Labor Market Transformation. – Qualification Scientific Work in the Manuscript. Dissertation for the Degree of Doctor of Philosophy in the Field of Knowledge 231 – Social Work, Specialty 23 – Social Work. – Taras Shevchenko National University of Kyiv. The dissertation study provides a theoretical generalization and substantiates the solution to the scientific problem of career orientations as an important component of the social formation of an individual. Particular attention is paid to the role of social work as a factor in supporting the process of professional self-determination of young people, in conditions of social vulnerability, crisis circumstances or limited resources. A scientifically sound model of career orientation formation is proposed, which integrates individual-psychological, socio-pedagogical, contextual and trauma-informed approaches to supporting an individual in their professional and life choices. The introduction substantiates the relevance of the research problem; the object, subject, methodological principles, goal and objectives of the study are defined; the scientific novelty, practical significance of the study are noted, data on the approbation of the obtained results are provided, and the structure of the dissertation is described, based on the sequence of solving the tasks set. The first section, “Theoretical and methodological principles of studying career orientations of youth in the context of changes in the labour market,” considers theoretical approaches to understanding the concept of “career orientations”, their structure, functions and impact on the social formation of the individual; the key factors that determine the transformation of professional attitudes of youth in the conditions of the modern labour market are analysed, including globalization processes, digitalization, employment instability and socio-economic challenges. Special attention is paid to the role of social institutions - education, family, as well as life experience in the formation of career orientations. The need for an interdisciplinary approach to the study of this issue is substantiated (from the perspectives of philosophy, sociology, psychology, and pedagogy), the multidimensionality of the phenomenon under study and the specifics of modern research on career orientations in social work are indicated. Particular attention is paid to the role of social institutions - education, family, and life experience in the formation of career orientations. The need for an interdisciplinary approach to the study of this issue is substantiated (from the standpoint of philosophy, sociology, psychology, pedagogy), and the multidimensionality of the phenomenon under study and the specifics of modern research on career orientations in social work are indicated. A review of scientific research shows that often the subject of research is a career as a socio-psychological phenomenon that reflects the dynamics of a person's professional development, their desire for self-realization, achievement of social status, economic stability and social recognition. A career is considered not only as a sequence of professional roles or stages of employment, but as a multidimensional process that includes motivational, value, cultural, gender and contextual aspects. In modern approaches, the emphasis is shifting from a linear model of career growth to flexible, individualized trajectories, which is especially relevant in an unstable labour market. Theoretical analysis of the concept of "career orientations of foreign students" shows that this concept reflects a system of individual values, motives, expectations and ideas about the professional future, which is formed under the influence of both personal factors (interests, abilities, level of adaptation) and the socio-cultural context of the host country. The career orientations of international students largely depend on the characteristics of integration into a new educational environment, the level of intercultural communication, access to the labor market, migration status, as well as support from educational and social institutions. The current trends in the development of the labor market, which have undergone significant changes under the influence of the Russian-Ukrainian war, have been analyzed. The transformation of the employment structure, the growth of the role of socially-oriented professions (including social sphere specialists), as well as the increasing need for specialists involved in the processes of restoring critical infrastructure and rehabilitating the population have been identified. The importance of human capital as a key resource for the post-war reconstruction of the state has been emphasized. The need to develop strategies for preserving, restoring and developing labor potential, forming flexible models of employment and professional retraining in the conditions of post-war recovery has been substantiated. It has been determined that in the process of social and professional formation, the presence of institutional support plays an important role - in particular, social work, as a tool for adaptation, career guidance and development of career potential of foreign education seekers. A review of studies shows that with the beginning of the full-scale war in Ukraine, foreign students experienced significant difficulties associated with the disruption of the educational process, forced evacuation, loss of social ties, increased anxiety and uncertainty about further academic and career prospects. Key challenges also include problems with legal status, limited access to educational and social services, language and cultural barriers, as well as a decrease in motivation to continue studying in a country at war. These circumstances significantly influenced the transformation of the career orientations of foreign students, leading to a reassessment of life goals, a change in priorities and the search for alternative opportunities for self-realization in other countries or fields of activity. Instead, it was found that modern students are characterized by a high level of aspirations, social activity, pragmatic attitudes towards successful career building, and the ability to overcome difficulties in achieving educational goals. A theoretical model of career orientations of foreign students is proposed as a dynamic system of value-meaning formations that reflect the individual's attitude towards himself as a subject of professional activity, capable of self-realization, planning and decision-making in the context of a professional future. These formations are formed under the influence of socio-economic (labor market status, access to resources, employment conditions) and socio-demographic factors (age, gender, nationality, level of integration, cultural characteristics, social status). Career orientations are not only a product of individual development, but also the result of the interaction of the individual with the educational environment, social institutions, and global challenges, such as war, migration, digitalization, or instability of the socio-economic situation. In the case of foreign students, aspects of adaptation to a new cultural and professional reality, as well as access to high-quality information and advisory support in the educational and social environment of the host country, are of relevance. Based on the theoretical model, an empirical model for researching the career orientations of foreign students in the educational environment of the university was built and a research design was developed. The second section “Empirical study of career orientations of foreign students” presents a description of the stages and methodological principles of empirical research of career orientations of foreign students. A description of the research program and justification of the selection of tools for studying the features of career orientations of foreign students are given, including: a semi-structured interview, the psychodiagnostic technique “Career Anchors” by E. Shein, the “Social Self-Efficacy” scale of the author’s questionnaire “Index of Psychosocial Well-Being of a Foreign Student in an Educational Environment”, which has undergone the validation procedure. The study was conducted on a sample of foreign and Ukrainian students, which allowed for a comparative analysis of the features of the formation of career orientations in representatives of different socio-cultural environments. This approach made it possible to identify both common trends (orientation on self-realization, importance of mental health, desire for professional mobility) and differences due to cultural attitudes, expectations regarding the labor market, level of adaptation, as well as social and economic circumstances of stay in Ukraine. The study is based on the basic values and ethical principles of social work, which are: respect, tact, recognition of human dignity and privacy, confidentiality and proper information about the progress and results of the study. It was found that foreign students demonstrate a conscious and realistic attitude to the labor market, characterizing it as an “environment of high competition”, “a space of rapid transformations” and “unpredictable professional changes”. Among the main difficulties that students predict in the employment process, the following are most often mentioned: inconsistency of acquired competencies with the employer's requirements, language barrier, legalization of stay, difficulty of professional integration into the local labor market. Foreign students demonstrate high adaptability, orientation towards acquiring flexible skills (soft skills), search for alternative professional paths, including remote employment, self-employment or international mobility. Obtaining higher education in Ukrainian higher education institutions is associated not only with academic training, but also with the formation of intercultural competence, the ability to communicate in a multicultural environment, as well as with the mastery of several languages (English, Ukrainian), which expands the horizons of professional mobility. The educational experience gained in Ukraine is considered by many foreign students as a valuable asset for further professional development, both in their countries of origin and in an international context. In particular, students from the PRC mostly demonstrate a pragmatic approach to building their own career trajectory, guided by clear ideas about the requirements of the modern labor market. They are characterized by high motivation for professional development, readiness for competition, constant self-improvement and expansion of their own competencies, in particular in the field of digital technologies, information literacy and language training. An important aspect of career self-determination is achieving a balance between career opportunities, financial stability and psychological comfort in the work environment. A special place in the system of values \u200b\u200bis occupied by the awareness of the role of mental health as a necessary condition for effective professional activity and successful career advancement. Among the qualities that determine the process of effective development of career orientations, foreign students highlight: purposefulness, determination, stress resistance, responsibility, sociability, ability to cooperate and work in a team, initiative, perseverance, as well as high internal motivation, which is manifested in the "love of one's work". Empirically identified features of career orientations of foreign students allowed for a deeper understanding of motivational attitudes, professional expectations and adaptation strategies in the conditions of studying abroad. This, in turn, creates the basis for the development of targeted support programs that take into account socio-cultural differences, contribute to effective professional orientation, development of career potential and integration of foreign students into the academic and professional environment of the host country. The results obtained can be used in the practice of social work, university counseling, career guidance activities, as well as in the formation of institutional policy regarding the support of foreign students. In the third section, “Development of a model of career support for foreign students in the university educational environment,” the forms and methods of career support for foreign students in the university educational environment were analysed and summarized. It was found that modern Career Centres at universities are a fairly widespread and updated practice of supporting students’ career development, while there is an urgent need to develop digital tools for Career Centres, strengthen their integration into the educational process, expand partnerships, and unify standards for providing career services in higher education institutions of Ukraine. The development and testing of a program of structured support for career orientations for foreign students confirmed its effectiveness as a means of increasing the level of professional self-awareness, motivational readiness for employment, and adaptation to the characteristics of the Ukrainian labour market. The program can be offered as a practical tool to support foreign students in the process of forming a conscious, flexible and realistic career trajectory, taking into account the intercultural context and personal needs. Further steps to achieve a sustainable effect should be focused on the institutionalization of such activities within the framework of the activities of university career development centers, student support services or socio-psychological support units. This will contribute not only to the professional integration of foreign students, but also to the development of the international educational environment, improving the image of Ukrainian universities and increasing their competitiveness in the global educational space. The developed theoretical and dynamic model of the development of professional orientations of a foreign student in the university environment reflects the procedural nature of the development of professional orientations in the context of professional socialization. The model consists of 4 structural elements that represent the components of the process of forming career orientations: input parameters (determine the initial position of a foreign student in the process of forming his career orientation); approaches (determine the methodological principles for the development of social interventions in the environment of university education), mechanisms (systemically organized processes, tools and conditions that ensure the purposeful formation of career subjectivity, activity and conscious professional choice of a foreign student), results (represent indicators of the effectiveness of the formation of career orientations, which record qualitative changes in the personal and professional sphere of a foreign student). The implementation of this model can contribute to the effective formation of the career identity of foreign students, their successful integration into the local labor market and ensuring socio-professional mobility in a globalized world. It emphasizes the importance of the active role of the university as an intermediary between the student and the employer, as well as a space for professional self-determination and development of personal potential.
Career Orientations of Foreign Students in the Conditions of Labor Market Transformation
Keywords: вищий навчальний заклад; заклад вищої освіти; здобувачі вищої освіти; інклюзивне середовище; студентська молодь; студенти; кар’єра; кар’єрні орієнтації; людський капітал; освітнє середовище; освітній процес; педагогічна підтримка; професійна освіта; професійна кар’єра; професійна підготовка; професіоналізація; війна і повоєнне відновлення; продуктивна зайнятість; соціальний; педагогічний; психологічний супровід; ринок праці; соціальний працівник; соціальна робота; соціальна сфера; тренінгові технології; фахівці соціальної сфери; центри кар’єри; career; career orientations; career centres; educational environment; educational process; higher education institution; higher education applicants; human capital; inclusive environment; labor market; pedagogical support; post-war recovery; productive employment; professionalization; social and psychological support; social worker; social work; social sphere; social sphere specialists; students; student youth; training technologies; vocational education; vocational training; vocational career