Генезис громадського мовника в пострадянському суспільстві. Литовський приклад - Peciulis, Zygintas (Київський національний університет імені Тараса Шевченка, 2015)
Метою дослідження було проаналізувати розвиток ідеї суспільного мовлення в Литві як одній з пострадянських країн. Литовський випадок є показовим для демонстрації різних інтерпретацій ідеї суспільного мовлення, маніпуляцій відповідними поняттями і нормами, впливу на суспільне мовлення конкуруючих політичних та бізнес-груп. У даному дослідженні ми виділили наступні етапи формування концепції суспільного мовлення в Литві: перші дебати (розвиток законодавчої бази), а також спроби впливу – так звані «деполітизація», «декомерціалізація» та «оптимізація». Було проаналізовано відповідне законодавство Литви і поправки до нього, парламентські обговорення, публікацій в пресі. Ми також порівняли литовську концепцію суспільного мовлення із західним тлумаченням. Дослідження дало підстави дійти висновку, що, попри офіційні заяви про обмеження втручання до роботи національної служби мовлення, мали місце спроби впливу і політизації її діяльності. «Деполітизація»: в 1996-1997 рр. був змінений порядок формування Ради Литовського радіо і телебачення (LRT), до якої було делеговано представників 15 творчих і громадських організацій. Принципи відбору громадських організацій зазнали критики. «Декомерціалізація»: в 2000-2002 рр. LRT критикували за надмірну комерціалізацію і невиконанні своєї державної місії. Було вирішено розробити спеціальну систему фінансування, за якою LRT мала представляти Сейму план фінансування та свідоцтво відповідності запланованих програм державній місії. Введення таких змін могло становити небезпеку прямого політичного втручання у формування змісту програм. «Оптимізація»: в 2009-2010 рр. були зроблені спроби радикального реформування управління LRT, які критикувалися за пов’язування мандата членів Ради LRT з політичним календарем, за можливість відкликати членів Ради установами та організаціями, які їх делегували, а також за права Комітету Сейму схвалювати або відхиляти стратегію мовлення LRT. У 2014 р. була розроблена нова модель фінансування LRT, після чого з 2015 р. LRT припинила трансляцію комерційної реклами (окрім деяких визначених випадків). Фінансування LRT розраховується заздалегідь на основі доходів бюджету і акцизного збору за попередній календарний рік.

The goal of the research was to analyse the development of the idea of the public service broadcasting (PSB) in Lithuania as one of Post-Soviet countries that restored its independence in 1990. The Lithuanian case serves in revealing the great variety of ways to interpret the idea of the PSB, the possibilities to manipulate various notions, and the way the fate of the PSB can be affected by politicians and competing business groups. In this research we distinguished the following stages of the PSB concept formation in Lithuania: the first debates (the development of legislative basis), and attempts of influence – the so called depoliticisation, decommercialisation, and optimization. In order to achieve it, we analysed the Lithuanian legislation and its amendments, parliamentary discussions, and press publications. We also compared the Lithuanian PSB concept with the Western perception. It was concluded that despite of the official declarations about further limiting the interference with the national service broadcaster, there actually were the attempts of influence and politicisation. Politicisation by depoliticising. In pursuit of changing the Lithuanian Radio and Television (LRT) management the procedure of LRT Council formation was changed in 1996-1997: representatives were delegated by 15 creative and public organisations. The principles of public organisations selection have been criticised. Politicisation by de-commercialising. In 2000-2002, the LRT was criticised because of its commercialisation and non-performance of its mission. It was intended to develop a special funding system whereby the LRT should submit the Seimas with a funding plan and evidences justifying that the anticipated programmes are in compliance with the national mission. Introduction of such amendments could pose a risk of direct political interference with the LRT management and formation of the programme content. Politicisation by optimising. In 2009-2010 the attempts were made to radically reform the LRT management. The criticism related to linkage of the LRT Council members mandate with the political calendar, possibility of recalling the Council members by the delegating institutions and organisations, and the right of the Seimas Committee to approve or reject the strategy of the LRT programming. In 2014, a new financing model of the LRT has been developed, following which the LRT in 2015 discontinued broadcasting the commercial ads (except for certain established cases). The LRT financing is known in advance and calculated on the basis of the budget revenue and excise duty collection results of a preceding calendar year.
Genesis of Public Broadcaster in Post-Soviet Society. Lithuanian Case
Keywords: public service broadcasting; Lithuanian Radio and Television; LRT; radio; TV; soviet propaganda; суспільне мовлення; Литовське радіо і телебачення; радіо; телебачення; радянська пропаганда